Prošle nedjelje na lokalnim izborima, relativni pobjednik za Splitsko-dalmatinskog župana bio je Blaženko Boban s osvojenih 76.354 glasa, odnosno 39.47 posto. Njegov protukandidat je SDP-ov kandidat Ranko Ostojić.
Nikada šarolikija situacija nije se dogodila u Županijskoj skupštini Splitsko-dalmatinske županije. HDZ ima 18 vijećnika, a obzirom da su za većinu potrebna 24 vijećnika, HDZ-u je za većinu potrebna koalicija u koju će ovoga puta uz HGS vjerojatno uskočiti Domovinski pokret, no zasad nisu isključene ni ostale kombinacije.
Kandidat za zamjenika župana Splitsko-dalmatinske županije je Stipe Čogelja, dosadašnji županijski pročelnik kojem smo postavili nekoliko pitanja.
![](https://www.dalmacijadanas.hr/wp-content/uploads/2021/05/stipe-cogelja-2.jpg?x49536)
U nastavku pročitajte što nam je sve otkrio.
Župan Blaženko Boban osvojio je blizu 40 posto, odnosno 76.354 glasa. HDZ je relativni pobjednik. Kako komentirate izbore?
Mislim da su ovo klasični županijski izbori. Hrvatska demokratska zajednica osvojila je broj glasova koji inače osvaja, ako gledamo unazad više izbornih ciklusa. Ništa neočekivano. Zahvaljujemo svim građanima na potpori i nadamo se da će u drugom krugu taj broj glasova rasti još i više.
Mi smo se u prvom krugu pokazali kako sigurna opcija za županiju i za daljnji razvitak. Započeli smo mnogo projekata tako da su to ljudi prepoznali i u sličnom broju odlučili podržati župana i županijsku listu, što nam omogućuje stvaranje većine u županijskoj skupštini.
S kim pregovarate?
Predsjedništvo HDZ-a će voditi pregovore. Što se mene osobno tiče pregovori su mogući sa svima onima koji misle dobro i koji bi se projektno mogli složiti za Splitsko-dalmatinsku županiju, osobito za projekte koji nas vode u 21. stoljeće. Pitanje je volje i želje, a s druge strane pregovaračkog stola. HDZ nikada nije bio zatvoren i dobrodošao za sve one koji žele dobro za županiju.
U prijevodu, ideološki predznak vam trenutno ne znači ništa?
Ljudi očekuju projekte, koji su trenutno na prvom mjestu. Mislim da se mi kao HDZ ne moramo ideološki dokazivati jer smo demokršćanska opcija, desni centar. To je najbitnije za ljude i za one s druge strane koji znaju tko smo mi i da se toga nećemo odreći.
Je li vam ovo najviša politička funkcija za koju se natječete?
Ja sam bio u prošlom mandatu predsjednik vijeća gradskog kotara Split3. To mi je prvi profesionalni doticaj s političkom funkcijom. Već 5 godina sam pročelnik za turizam i pomorstvo u županiji, to je profesionalna dužnost koja je dosta vezana uz politiku.
Ovo je najodgovornija funkcija do sada. Želio bih se zahvaliti HDZ-u na pruženoj prilici i građanima koji su prepoznali moje ime na popisu i podržavali me u kampanji prvog kruga.
Kako ocjenjujete svoj četverogodišnji pročelnički mandat?
Zadovoljan sam, promjene teku sporo. Uspjeli smo ono što je bilo nužno napraviti transparentni sustav, digitalizirati ga, učiniti ga učinkovitijim te financijski i operativno efikasnijim.
Što se tiče samih sredstava, mi smo za 200 posto poboljšali financijske rezultate zadnje četiri godine. Na razini smo godišnjih prihoda od pomorskog dobra 20 milijuna kuna. S pametnom politikom županijske skupštine, i suradnjom županijske oporbe uspjeli smo se nametnuti kao lider jedinicama lokalne samouprave. Podigli smo prihode na razini tih jedinica lokalne samouprave s ukupnih 9 milijuna kuna, od koncesijskih odobrenja odnosno direktnih prihoda jedinica lokalnih samouprava, na 20 milijuna kuna.
To su pravila i obaveze koje smo donijeli mi kao Županija, a koje su oni morali staviti u plan upravljanja pomorskim dobrom. Odlučeno je da ukoliko se neće držati ovih pozitivnih primjera i pravila, da ne očekuju županijska sredstva. Velika većina općina i gradova odlučila je poslušati taj smjer.
U nastavku ove četiri godine stekli smo mogućnost povećanja financijskih sredstava i ulaganja u pomorsko dobro na području Omiša, Trogira, Tučepa, Kaštela, Postira, Visa.
Svi ti projekti možda i ne bi bili realizirani da nije bilo sredstava Županije, u suradnji s jedinicama lokalne samouprave. Sad nam ta sredstva omogućuju nove projekte koji nas dovode u 21. stoljeće, "Plavi rast", "Inovacije zelene industrije", "Energetska neovisnost otoka", "Iskorištavanje mora", "Prilagodba klimatskim promjenama".
To će biti nova financijska perspektiva, i neke općine i gradovi (Podstrana, Trogir, Vis, Postira, Pučišća, Kaštela) su ozbiljno shvatili naš poziv i pripremaju projekte da budu spremni sutra za dodatne investicije.
U četiri godine u Županiji je nastala promjena politike oko pomorskog dobra. Kako Vi percipirate promjene te kako su se one realizirale na svakodnevicu?
Osim konkretnih primjera i povećanja financija, što su ljudi mogli osjetiti kad se napravila plaža u Kaštel Sućurcu, Brzet u Omišu ili u Tučepima plaža, ljudi su dobili sigurnost u sam sustav. Mislim da je danas sigurnost glavna tema, postali su sigurniji kada smo lansirali domenu pomorsko dobro i informacije.
Prije su koncesionari bili mistični ljudi, koji zloupotrebljavaju pomorsko dobro i nositelji su koncesijskih odobrenja. Mi smo ljudima 'otkrili' tko su oni, kako ih se može prijaviti, znali su koja su njihova prava i obaveze i to je donijelo ljudima sigurnost oko pomorskog dobra.
Preko aplikacije bilo je preko tisuću prijava. U suradnji s medijima smo doprinijeli do razine javne sramote za onoga tko devastira javno dobro.
Ako Vaša opcija sastavi većinu u Županijskoj skupštini, što možemo očekivati po pitanju upravljanja?
Nastavak investicija koje su započele. Cestovna infrastruktura koja je jako bitna, pogotovo otvaranje tunela Kozjak. Vidjeli smo procvat Imotske krajine po pitanju turizma, potrebno je rasteretiti priobalje. Naša studija visokih kapaciteta koju je napravila Turistička zajednica Splitsko-dalmatinske županije i gospodin Joško Stella koji su pokazali da je veliko opterećenje na obalu, a tunelima se otvara mogućnost zaleđa.
U mom zamjeničkom mandatu posvetit ću se energetskom sektoru, volio bih se baviti industrijom 21. stoljeća. Istekao bi projekt "Digitalna Dalmacija" koji mora biti politički više prepoznat. Bitan je razvoj IT sektora, te njegova popularizacija, jer ukoliko gradimo inkubatore moramo imati ljude koji će ga ispuniti. Jedan je od najkvalitetnijih programa koje je neka od županija osmislila u tom djelu u Hrvatskoj.
Prije nekoliko godina započeo je "Centar izvrsnosti", sad spominjete kadrove, mogu li se ta dva projekta povezati?
Naravno, ta dva projekta su povezana. Inovacije zelene industrije i "Energetske neovisnosti otoka" i mogućnost razvoja potencijala energije sunca, vjetroenergije i ostalih izvora energije su nemjerljivi. Ukoliko potaknemo tu industriju, otvorit će se nova radna mjesta u industrijskim zonama. Posebice suradnja s HEP-om i dodatni izvori struje koji su potrebni na području naše Županije kao što su solarne elektrane Vis, Vrlika, priprema se Sućuraj, Lećevica. Smatram da to ima veliku perspektivu za ljude.