Toni Jurišić Sokić je kandidat HGS-a za splitsko-dalmatinskog župana.
Objavio je to Željko Kerum prije petnaestak dana. Jurišić Sokić je 35-godišnji inženjer informacijske i komunikacijske tehnologije, IT stručnjak i poznati kvizaš.
U borbu za mjesto prvog čovjeka županije ulazi s visokim ambicijama.
Koji je vaš motiv za kandidaturu za župana?
- Želja za boljim životom za sve. Znam kako je živjeti u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Svjestan sam problema, korona je cijelu situaciju pogoršala i nalazimo se u vremenu u kojem je potrebno aktivirat sve resurse, ne samo da bi spasili sezonu, nego kako bi dugoročno razvili sustav u kojem bi svaki naš čovjek mogao dostojanstveno živjeti. Ostao sam u Splitu, tu žive moji prijatelji…ali neki od njih morali su potražiti bolji život van granica Hrvatske i to me jako žalosti, naročito jer se radi o mladima. Ako ćemo iskreno, ne bih volio ni da odu u Zagreb. Najsretniji bi bio kada bi svi koji žele mogu ostati živjeti ovdje – svi kažu da je ovdje naljepše živjeti, samo da je više para… Četvrta industrijska revolucija započela je i želim da Splitsko-dalmatinska županija postane lider Hrvatske. Imam svoju viziju županiju, a ta je županija je moderna i ugodna za život. Županija u kojoj je jednostavno i brzo moguće riješiti sve prepreke – od administracije i dokumentacije do prometa i ostalih infrastrukturnih dijelova.
Tko su vaš zamjenici odnosno što kao tim možete promijeniti?
- Moji zamjenici su Martina Nimac Kalcina i Petroslav Sapunar oboje odabrani zbog stručnosti, sposobnosti i znanja odnosno iskustva koje nam pruža Petroslav Sapunar. Martina je pravnica već godinama angažirana i involvirana u sektoru turizma u koje poznaje apsolutne sve faze i segmente turističkog poslovanja, poduzetništva i razvoja destinacija, od poslova turističkog vodiča do poslovanja agencija. Spas sezone odnosno turizma prepoznali smo kao prioritet i područje u kojem moramo maksimalno – mjerama, potporama i subvencijama pomoći stanovnicima. Zato sam zahvalan Željku Kerumu što nas je pozvao, jer vrlo malo političara bi dalo priliku dosad politički neaktivnim ljudima, a entuzijastima i stručnjacima u određenom sektoru – u mom IT, a u Martinom – turizam.
Na predstavljanju ste dosta govorili o digitalizaciji kao alatu za rješavanje mnogih problema. Što pod tim podrazumijevate?
- Odmah na početku treba razjasniti - digitalizacija ne znači otkaze. Digitalizacija znači ubrzavanje i olakšavanje kompletne administracije kako u javnoj upravi odnosno jls tako i u tvrtkama. Ljudi su umorni od papira, dokumenata, stalno love nekoga za potpise i pečate.. Tome treba stati na kraj. Moramo postati brži i učinkovitiji ne samo za strane investitore, nego i za male, srednje poduzetnike koji su generator razvoja. Mi moramo služiti njima tako da ćemo stvoriti sustav koji će im olakšati, a ne otežati rad ili pokretanje tvrtke odnosno start upa. Digitalni alati služe tome da klikom proslijeđujete dokumente do jedne ili više osoba koje drugim klikom to ovjeravaju. Podnošenje raznih zahtjeva time je u startu olakšano jer tako ne gubite vrijeme na dolaske niti će vas više vraćati po ovaj ili onaj papir.. zna se što je potrebno i to se šalje. Tako mnogo toga više neće ovisiti o volji li vremenu nekog službenika. Uostalom, nešto smo mogli i naučiti iz ove COVID krize.
Koji su vaši programski prioriteti?
- Oni su jasni svima, no mi kao kandidati se razlikujemo u načini i brzini njihovog rješavanja. Dosadašnja vlast je prepoznala ključne probleme – prioriteti su nam svima zajednički, no sporost u rješavanju je očita. Vrijeme se više ne smije gubiti. Mi smo na dosta grub način, tijekom ove pandemije, postali svjesni da izostankom turizma odnosno ostalih popratnih uslužnih djelatnosti – tercijarnog sektora, jednostavno rečeno - ostajemo bez para, a time i zdravstva, školstva.. svega. Država i regija koja se oslanja na turizam je siromašna država. Ovisni smo o puno varijabli i to nas je osvijestio COVID. Jasno je da moramo spasit sezonu da bi preživjeli, ali moramo hitno pristupit rješavanju ključnih problema. U skladu s tim moje ključne programske su: problem zbrinjavanja otpada, voda i kanalizacija do svakog mjesta, digitalizacija, turizam i aktiviranje proizvodnje – sve nam mogu uzet, ali pamet ne!
Idemo redom.. Kako ćete riješiti problem zbrinjavanja otpada?
- Problem nije jednostavan, ali nije ni nerješiv, no mora se riješiti na razini svake općine. Gospodarenje otpadom je biznis i to unosna gospodarska grana koju pametne države znaju iskoristiti. U Njemačkoj se više od 70 posto kućnog otpada ponovno reciklira. Otpad je dragocjena proizvodna sirovina koja našom, hrvatskom tehnologijom i dobrim upravljanjem od problema može postati profit. Prozvodni lanac kreće od primarne selekcije otpada do razvoja sustava malih i velikih komunalnih poduzeća čije su djelatnosti prikupljanje, razdvajanje i zbrinjavanje otpada. Projekt Centar za zbrinjavanje otpada Lećevica mora ići u većoj brzini što uključuje radove na pristupnim lokacijama, gradnje trafostanica i cijele infrastrukture. Međutim, primarnoj selekciji prethodi edukacija i razvijanje svijesti o odvajanju otpada od najmanje jedinice u našoj županiji. Svaka općina i grad u svojoj mikrosredini mora provoditi, ne samo ono što nalaže Zakon o gospodarenju otpadom i nacionalnom Planu za zbrinjavanje otpada, nego i vlastita savjest i svijest o tome. Lećevica je prvi korak, ali naš cilj mora biti regionalna mreža sastavljena od kompostana, reciklažnih dvorišta, prikupljanja otpada.. Tema je opsežna, jer tu govorimo i o našim otocima i problematici zbrinjavanja brodskog otpada, pa nadalje… Beč ima spalionicu u centru grada, Švedska uvozi smeće jer im je potrebno kao sirovina.. Nijemci su prvi u toj grani, ali svima je zajedničko da imaju sustav komunalne naplate otpada koji je koncipiran tak da stimulira odvajanje na kućnom pragu i plaća isključivo prema količini odloženog ostalog otpada.. Isto tako se i sankcionira.
Spomenuli ste vodovod i uvođenje do svakog kućanstva u županiji.
- U tom se području dosta toga napravilo, ali ključni problem je ostao – nema vode i kanalizacije u svakom domaćinstvu. Projektom aglomeracije rješavaju se oba problema. Stoga je zapravo nespojivo pričati o četvrtoj industrijskoj revoluciji i digitalizaciji, a imamo mjesta koja još nemaju vodu! Apsolutno ću se zalagati da svako mjesto u županiji ima pristup pitkoj vodi. U našoj županiji uz Vodovod i kanalizaciju Split postoji još nekoliko vodovoda. ViK Split ima dva velika projekta: Aglomeracija Split-Solin i Aglomeracija Kaštela-Trogir kroz koje će izgraditi kilometri vodovodne i kanalizacijske mreže. Žalosti me činjenica da projekt Aglomeracije Sinj stoji na mjestu. Trebat će animirati sve vodovode u našoj županiji da pokrenu takve projekte, pogotovo što se veliki dio takvih projekata financira iz EU.
Što je s problemom navodnjavanja?
- Navodnjavanje u našoj županiji praktički ne postoji. Godine 2019. s ministrom poljoprivrede Tomislavom Tolušićem potpisano je 175 ugovora za dalmatinske županije na temu ribarstva i navodnjavanja. Ministarstvo poljoprivrede financira izgradnju javnog sustava navodnjavanja u stopostotnom iznosu. Priprema se dokumentacija za sustave navodnjavanja Imotsko-bekijskog polja, Sinjskog polja i Bunine u Vrgoračkom polju. Takve projekte treba maksimalno ubrzati. Hrvatska je bogata vodenim potencijalima, a plodna tla su nedovoljno iskorištena te uz pomoć modernih tehnologija (senzora koji pokazuju vlažnost tla, temperaturu vode) možemo resurse kojima raspolaženo ravnomjerno raspodijeliti. Navodnjavanje se smatra jednom od mjera kojom se štete od suša mogu smanjiti pa čak u nekim područjima i potpuno izbjeći, jer mi jesmo poljoprivredno-prehrambeni centar Dalmacije.
Kažete da je Splitsko-dalmatinska županija poljoprivredno – prehrambeni centar Dalmacije. Što ćete poduzeti da to postane profitablinije?
- Rješavanjem svega navedenog – od zbrinjavanja otpada, navodnjavanjem i vodovodom. To su osnovne stvari. Istovremeno krećemo u snažnu akciju poticanja i stimuliranja stočarstva i poljoprivrede, jasnih potpora OPG-ovima, plasiranjem njihovih proizvoda na nacionalno i europsko tržište, pa i dalje… U svakom slučaju, povezati poljoprivredne proizvode sa školstvom, turizmom i trgovinom Oznake izvornosti i prepoznatljivosti u tom smislu nisu zanemarive, jer samo brendovima danas pokazujete tko ste, što ste i što vas očekuje u zemlji koju posjećujete. Sve to je naš imidž. Švedsku najbolje predstavlja IKEA, Hrvatsku očito nogomet, ali Splitsko-dalamtinsku županiju može predstaviti mnogo toga, - od sporta – tu smo najjači, do pršuta, ribe, brendova vina poput kaštelanskog crljenaka itd. Kao regija ugodnog življenja i IT regija imamo potencijale i to smo svi svjesni, ali moramo početi razmipljati i živjeti realnost. U realnosti to ne ide dovoljno brzo.
Što mislite o vašim protukandidatima?
- Neki se traže u glasovima, pa malo idu prema Crkvi, a malo prema Pametnom. Programi su zastarjeli i uglavnom podilaze lijevom ili desnom, a u nekim slučajevima vrludaju bez ideje i koncepta.
Kako vidite SDŽ za četiri godine?
- Vidim je kao regiju koja osim što je u njoj lijepo živjeti, ima i para. To mislim u prenesenom značenju, jer novci su posljedice dobrog sustava i dobrog upravljanja. Pametna rasvjeta, pametne kante za smeće, digitalizirana javna uprava, općine, riješeno pitanje odlaganja otpada, ostvareni svi preduvjeti za ostanak ljudi u županiji, uveden širokopojasni internet u cijeloj županiji...vidite koliko tu ima stvari za napraviti, koliko energije treba, ali mi moramo kreniti – samo jako. Ali osim turizma, odnosno prehrambeno - proizvodne grane i određeni pogoni auto-industrije mogu se dovesti u SDŽ kao što je to slučaj s Rimac automobilima gdje se odlično spajaju digitalne tehnologije i auto-industrija. Upravo u Splitu se razvijaju softverska rješenja za programiranje upravljačkih jedinica električnih automobila. Imali smo priliku vidjeti kako su Split i županija disali kada se odvijala Shift konferencija – najvećoj konferenciji za računarne programe u JI Europi, a u rujnu se održava i InfoBipova Shift dev konferencija kao svjetski događaj broj 1. Može se i znam kako to napraviti. Naša je kampanja afirmativna, jer nam ona negativna i ne treba. Stručnost i sposobnost su tu, okrećemo se prema budućnosti, a ona je 'klikom do županije' – #samo jako!